![Haapsalu spordikooli pingi avamine](https://online.le.ee/wp-content/uploads/2013/10/Haapsalu-spordikooli-pingi-avamine.jpg)
![Haapsalu spordikooli pingi avamine](https://online.le.ee/wp-content/uploads/2013/10/Haapsalu-spordikooli-pingi-avamine.jpg)
Reformierakond lubab palgatõusu veerandi võrra
Reformierakond avaldas eile erakonna 65 valimislubadust Haapsalus, millest rahaliselt üks mahukamaid on lubadus tõsta nelja aasta jooksul iga linna allasutuse töötaja palka vähemalt 25 protsendi võrra.
„See on miinimum, mille garanteerime. Kui oled haritud ja konkurentsivõimeline, võib ka rohkem,” täpsustas erakonna kohalik juht ja praegune linnapea Urmas Sukles.
Suklese sõnul on haapsallaste palgad aastaga oluliselt tõusnud ja tõusevad ka edasi, tänavu laekub linnale tulumaksu 8,5 protsenti ehk 300 000 eurot rohkem kui mullu. Selle raha eest linna töötajate palka tõstetakski.
Lugu saab lugeda siit.
Keraamikud mängisid mudaga, tulemust näeb linnagaleriis
Keraamikute liidu tänavuseks aastanäituseks valmistudes said kunstnikud tavapärased raamid unustada ja katsetada seni nende jaoks vähetuntud materjali — muda.
Reedel avati Haapsalu linnagaleriis mudast inspireeritud performance’iga Eesti keraamikute liidu aastanäitus „Muda ja instinkt.”
„Oleme ju Haapsalus, mis on mudapealinn,” põhjendas teemavalikut keraamikute liidu eestvedaja Külli Kõiv, lootes, et haapsallased mudalinna termini kasutamise üle ei solvu. Ta lisas, et võib-olla pole ka Haapsalu inimesed muda sellisest küljest näinud.
Kõivu sõnul pandi kõigepealt paika näituse koht ja aeg, siis alles lisandus mudateema. Muda juurde juhatas keraamikud aastanäituse kuraator Mare Mikof.
„Mul on endal ka hea meel, et leidsime sellise ühenduse nagu muda ja savi,” ütles Külli Kõiv.
Lugu saab lugeda siit.
Lihula õpilased aitasid teadlastel koguda folkloori
Kirjastus Varrak andis välja raamatu Eesti looduslikest toidutaimedest, mille tarvis kogusid materjali ka Lihula gümnaasiumi õpilased.
Kaks aastat tagasi saadeti Lihula gümnaasiumile meilitsi üleskutse koguda infot lapsepõlves söödud taimede ja nende osade kohta ning kas seda ka praegu tehakse.
Valgre tango kõlas Itaalias akordionifestivalil
„Prego,” (e. k palun) sõnab naeratav itaallane ja laseb poisid pillikastiga mööda.
Võlvkaare varjust paistab Castelfidardo kitsuke peatänav — akordioniparadiis, mõeldud kõigile, kes naudivad mõnusat äraolemist ja head muusikat.
Haapsalu muusikakooli akordioniosakonna õpilased Markus Lember ja Ander Lillemaa saabusid siia, suvekuuma Itaalia linnakesse, et osaleda 38. ülemaailmsel akordionimuusika festivalil.
Sel aastal oli festival pühendatud Itaalia akordioni 150. aastapäevale. Nimelt asutas Paolo Soprani 1863. aastal väikese akordionitööstuse, mille ootamatu edu kestab tänapäevani ja kuulub ülemaailmse pillitööstuse tippu.
Hardo Aasmäe: vaja on teistsugust mõtlemist
Räägitakse õiguslikest alustest (õigusteadus) ja majandusteadusest. See, et Eestis domineerib õigus ja majandus, on end ammendanud, kirjutab Aasmäe.
Majanduslikus mõttes oleks kõige mõistlikum, kui kõik inimesed elaksid ühes majas ja ainus tranpordivahend oleks lift. Kõige ökonoomsem oleks kerakujuline maja.
Ühes majas elamise suurim puudus on, et majaalune ressurss on nii väike, et ei pea seda maja üleval. See tähendab, et suure kontsentreerumise tõttu kasvavad ressursside kättesaamise kulud.
Spordikool sai 60. sünnipäevaks pingi
Haapsalu spordikooli juhid ja treenerid paigaldasid laupäeval spordikooli 60. sünnipäeva tähistamiseks spordihoone ette pingi, millel on kirjas kõigi spordikooli direktorite nimed.
„Mõte tuli suvel, et kooli sünnipäevaks võiks panna meie väärikatele treeneritele pingi,” rääkis Haapsalu spordikooli praegune direktor Mati Seppi. „Aga meil on häid treenereid nii palju, et otsustasime, pingile märgime spordikooli direktorid.”
Lahkus Lihula teenekas pedagoog Luigi Koik
Esmaspäeval lahkus meie seast oma 84. eluaastal Lihula kooli teenekas pedagoog ja valla aukodanik Luigi Koik.
Luigi Koik alustas Lihulas õpetajatööd 1948. aastal kehalise kasvatuse õpetajana. Hiljem lisandus poiste tööõpetus. Kokku oli Koik Lihula koolis õpetaja 53 aastat. Ka oli ta 17 aastat Lihula muusikakoolis puhkpilliõpetaja.
„Selliseid inimesi võib–olla enam ei sünnigi. Suur õnn oli olla tema õpilane,” ütles Koigi kohta Lõuna–Läänemaa jalgpallitreener Jaanus Getreu.
Getreu sõnul õpetasid Koigi põlvkonna õpetajad mitte ainult oma ainet, vaid seda, kuidas õigesti elada.
Läänlased lõid tasuta õppematerjali soodest
Läänlased Tarvo ja Marko Valker koostasid soid tutvustava virtuaalse õppematerjali, mis läks maksma 6900 eurot ja on kõikidele koolidele tasuta kasutamiseks.
Peale tekstide ja fotode on võimalik vaadata monteeritud klippe soode loomastiku, taimestiku ja igapäevase kasutamise kohta, ütles looduse vahendamisega tegeleva ettevõtte Naturewalk OÜ üks juhte Tarvo Valker.
meenub esirefi lubadus üleeelmistel rigikogu valimistel, et keskmine pension tõuseb aastaks 2010 -me 8000-de kroonini ehk ca. 511 euroni., oleme uhked, et valetasime rahvale
täielik ulme. mida järgmiseks- eiffeli torn veetorni katusele?
ega mujale raha panna pole,kui ainult enda palga tõusuks.
mina ei vali, sest lubadust d-terminal haapsalule lähemale organiseerida nimekirjas pole.vaadates seda imenimekirja oleks see erakonnale nagu lumme k…a,
olen teis tõsiselt pettunud.
luban ühe leivatükiga ärasööta kogu rahva, aamen
Ref ja IRL lubadused on suht sarnased ja ilmselt võimalusi kõrgelt ületavad. Refil veel lisaks 25% palgatõusu linnapalgal olijatele. Aga programmid on toreda, kõik kirjas, mida hing ihkab.
Oled refikas või? Mina pole refi lubadusi veel lugeda saanud. Kus need ka on?
Vabandust, LÄÄNLASE kodulehelt juba leidsin.
Reform lubab kõige rohkem. Osad asjad ikka väga umbmäärased nagu teede kordategemine. Ega midagi nagu välja polegi jäetud, aga reaalselt saab raha otsa juba esimese lubaduse juures. Kas valijaid peetakse ikka täitsa lolliks kui kõik maad ja ilmad kokku lubatakse.
reformil ikka paanika, et allasutuste töötajate hääli nii otse osta üritavad. uhhuu, ei osanud sellist hirmu näha. töötajad vist ise muigavad.
No nii nüüd siis refil ka kiire, ei saa muidu oma töötajate hääligi. Mitme aastaga me pidimegi jõudma viie rikkama hulka? Nüüd siis nelja aastaga neljandik palgale juurde. Meenutaks et keski-ref üksmeelse ühisvalitsuse ajal pole palgad tõusnud, pigem inflatsiooni võrra vähenenud.