![](https://online.le.ee/wp-content/uploads/2016/10/IMG_8426-e1485865035502.jpg)
Mart Helme, kellest saab moodustatava valitsuse siseminister, ütles ERRile antud intervjuus, et majandus erinevalt rahvusriigist ei peaks olema prioriteetne.
„Meie inimesed lähevad madala palga pärast Eestist ära, sest paljud meie inimesed keelduvad madala palga pärast üldse tööle minemast ja selliste inimeste hulgas tekib pikapeale deklasseerumine. Samal ajal, kas ei soovita või ei suudeta maksta meie inimestele normaalset palka ja tassitakse meile sisuliselt orjatööjõudu,“ vastas Helme küsimusele, miks talle ei meeldi, et Eesti ettevõtjad saavad kasutada renditööjõudu, näiteks Poola kaudu Ukrainast toodud maasikakorjajaid või ehitustöölisi.
Tahate maapiirkondades kohaliku ettevõtluse välja suretada?
Ei taha. Tahame üle vaadata, mida on võimalik teha, ja see on ka koalitsioonilepingus, et sellest olukorrast välja tulla. Sest – majandus ei ole prioriteetne. Prioriteetne on rahvus ja rahvusriik. Kui rahvusriiki hävitatakse mingi renditööjõu, illegaalse tööjõu, orjatööjõuga, siis sellega me nõus ei ole.
samamoodi lähevad eestlased soome ja siia tuleb keegi asemele…
Praegu on immigratsioon isegi suurem, kui nõuka ajal. Kes vähegi siin mudalinnas viitsib ringi kõmpida, siis näete, kui palju on võõraid venekeelseid linnapeal uitamas.
Ja fakt on see, et eestlasel pole enam Tallinnas ehitusel asja, ka haapsalus on võõrtöölised kohalikud välja surunud.
Helme ajaloolasena võiks teada, et ka esimese Eesti ajal toodi siia sisse võõrtööjõudu näiteks Poolastki. Helme räägib ühe suu poolega põllumajandusest, teise suupoolega aga tahab seda üha rohkem välja suretada. Kuigi põllumajanduses on palju mehhaniseeritud, jääb seal vajadus käsitöö järele ikka veel suureks. Mil moel oskab Helme meelitada tänaseid Eesti noori põllutöid tegema? Kui meie noored on juba arvutitega kokku kasvanud, siis ei lähe nad oma käsi põllule mustaks tegema ja hea, et senini on veel olemas seda võõrtoojõudu, kes nõus seesugust tööd tegema.
“Mil moel oskab Helme meelitada tänaseid Eesti noori põllutöid tegema?”
Korralik palk. Loomulikult ei kavatse noor inimene minna põllule kui see on räpane ja raske töö ning eelkõige perspektiivitu finantsilises mastaabis. Mis moodi peaks 20-30ndates mees oma pere ära elatama, kui palk on olematu?
Ära ole ikka nii naiivne arvaja, et põllutööliste palk hakkab hüppeliselt tõusma nüüd tänu Helmedele.
Mis on olematu palk? Numbrites? Ma ei ole kahjuks kursis. Mis oleks reaalne maksta näiteks laudatöötajale, et ta rahul oleks, annaks piisava kaasosa pereeelarvesse ja et laudaomanik ka elu jääks kehtivate piima kokkuostuhinna juures?
Tüüpiline natsiideoloogia. Ajakirjandus ja kohtud ka siseministeeriumi (siseministri) kontrolli alla ning ongi meil siin “väike tige natsiriik”.
Hakkame aga jälle kartulikoori sööma?! 😀
juba sööme, kas sa ei ole tähele pannud:) kannad siin plastpudelitest tehtud riideid ka vee, triipude asemel on NIKE märk peale õmmeldud, käid 8 ja enam tundi päevas tööl ja saad sandi kopikaid.
Kas sandikopikal on ka numbriline väärtus taga? Või mis ei ole 8-tunnilise töö eest sandikopikas? Põllumajanduses? Maal.
8 tundi?! Palju õnne! Minu tõõpäevad on 24 tunnised,7 päeva nädalas 😀 palk on see,mis 8 tundi tõõtades…. (Väikse lapsega kodus)