![Vallasekretärid Kristi Sadulsepp, Anneli Nõupuu, Heli Randes ja Elviira Uusorg hoiavad silma peal, et kõik käiks seaduse järgi. Foto: Arvo Tarmula Nelja omavalitsuse vallasekretärid Kristi Sadulsepp, Anneli Nõupuu, Heli Randes ja Elviira Uusorg hoiavad silma peal, et kõik käiks seaduse järgi. Foto: Arvo Tarmula](https://online.le.ee/wp-content/uploads/2013/03/yhinemiskoosolek.jpg)
* Ühinemislepingut on aega arutada kolm nädalat, siis saab rahvaküsitlusel selle kohta öelda kas „ei” või „jaa”
Nelja omavalitsuse volikogud kiitsid neljapäeval Taeblas heaks ühinemislepingu projekti ja saatsid selle avalikkusele kolmeks nädalaks tutvuda.
Suuri kõhklusi volikogudes välja ei paistnud, hääletamisel oldi üksmeelsed, vastu– ja erapooletuid ei olnud.
„Ei ole liitjaid ega liidetavaid, kõik on võrdsed,” toonitas ühinemise juhtkomisjoni esimees Aldo Tamm lepingu väljatöötamise põhiprintsiipi.
Risti volikogu esimees Andres Liiv selgitas, et kõik toetused ühtlustatakse, kuid mitte korraga, sest kõike kohe ei jõua.
Näiteks saab ühtlustada matuse–, ranitsa– jt toetused juba 1. jaanuarist 2014. Lasteaiaõpetajate palgad tahetakse ühtlustada tuleva aasta 1. juuliks. Kõik toetused ühtlustatakse hiljemalt 2015. aastaks.
Uues vallas peaks tööle võetama ka lastekaitsetöötaja.
Risti oli rahul, et investeeringute kavas on multifunktsionaalne külakeskus ja suuresti eurorahaga tehtav ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni projekt.
Ühinejad on otsustanud, et iga ühinejavald saab riigi makstavast ühinemistoetusest investeeringuiks 30 eurot elaniku kohta. Kokku saab ühendvald toetust 600 000 eurot.
Risti vallavanem Rein Kruusmaa oli pisut mures rahvahääletuse pärast. Ta kartis, et hääletama tulevad need, kes on kirglikult ühinemise vastu. Pooldajad või ükskõiksed ei tule ja nii võib küsitlus tulla vildakas.
Rahvahääletuse võimaliku tulemuse üle arutleti ka Oru volikogus, samuti ühendvalla nime üle.
Praegu on vallad seisukohal, et uus nimi on Põhja–Läänemaa, kuigi kaalutud on Nigulat, Lääne–Nigulat, Rotaliat jm.
Põhja–Läänemaa kasuks räägib, et nimi on rahvale keelepäraseks muutunud, põhjendas Oru volikogu esimees Andres Kampmann. Ka ei välista Põhja–Läänemaa nimi hilisemaid uusi tulijaid, kui praegusele liitumislainele peaks mõne aja pärast järgnema teine.
Volikogudes arutleti, missugune peaks olema tulevase ühendvalla struktuur. Ühinemislepingu järgi on volikogus 19 liiget, vallavalitsuses 9 liiget. Igast ühinevast vallast oleks vallavalitsuses vähemalt üks inimene, selgitas Taebla vallavanem Ülle Erman.
Uue valla juriidiliseks aadressiks jääb Taebla. Osa ametnikke hakkab tööle Orule, Nõvale ja Ristile jäävais teeninduspunktides.
Ühinemisleping läheb nüüd kolmeks nädalaks avalikkuse ette. „Naistepäevast naljapäevani,” sõnas Oru vallavanem Arno Kelnik naljaga pooleks.
Lepinguga saab tutvuda, nii nagu on saanud tutvuda siiani iga omavalitsuse avalikustamist nõudvate dokumentidega, kuid ühinemisleping saadetakse inimestele ka koju.
Igas vallas tuleb avalikustamise ajal rahvakoosolek, kus lepingut tutvustatakse.
Lepingu ja lisade kohta saavad kõik avaldada arvamust, teha ettepanekuid ja esitada vastuväiteid. Selleks on aega kolm nädalat, kell kukub 5. aprillil keskpäeval.
Juhtkomisjon ja volikogud vaatavad ettepanekud läbi ja seejärel kujuneb lepingu lõplik tekst, mille peavad volikogud kinnitama 11.–15. aprilli vahemikus. Siis jõuab ühinemiseks vajaliku dokumentatsiooni kokku panna ja 20. aprillil maavanemale üle anda.
Nõnda jõuab ühendvalla volikogu valida kohalikel valimistel sel sügisel.
Ühinemise rahvaküsitlus on 5.–7. aprillil kl 9–17. Hääletada saab vallamajades, Taebla vallas ka Paliveres. Hääletada saab 31. märtsi seisuga vallas elav vähemalt 18aastane inimene. Hääletussedelile saab ühinemise kohta öelda kas „ei” või „jaa”.
Eksperdina kaasatud Saue abivallavanem, filosoofiadoktor Mikk Lõhmus tunnistas Taeblas, et ühinejad on teinud head tööd ja on ajagraafikust isegi paar päeva ees. Kuu aega tagasi Orul esimesel ühinemiskoosolekul oli ta üsna kahtlev, kas jõutakse ettevalmistused teha 19. aprilliks.
et mujal elavad vabamüürlased reformivad siin meie valdu.
…põhiküsimus on sundliidetud tulevikuvalla nimi,siis on arstiabi mõnest juba praegu väga kaugele jäänud. Mind vihastab rohkem see,et valla asju otsustavad kaugel olevad ja kohalikke asju mitte teadvad linna-ametnikud. Või kellele teadmine jõuab kohale,nagu Risti vallavanem ütles,vildakalt. Ilus kogemus politsei ja pääste liitmisest paar nädalat tagasi: ööklubi Aafrika ees oli kaklus ja helistasin 110. Kuigi mul oli politseikeskusele nähtav lepinguline number,mitte mingi kõnekaart,tunti esimeseks huvi,mis on mu nimi. Ja siis,miks ma helistan. Ja alles siis,mis ja kus juhtus. Ja siis pinniti Aafrika majanunbrit- kui ma poleks juhuslikult teadnud,polekski patrull tulnud…veerand tunni pärast. Uue valla nimi võiks olla UUs-Brüssel.
Nimi on ikka jama küll . Mis Põhja -Läänemaa ,paneks ikka Põhjapõdra vald.
Häbi poliitikutele. Varsti sõidetakse teie kodudest üle.
…vallavanem Kruusmaa kardab,et tulemus võib olla “vildakas” ? Kangesti tuleb meelde “vabatahtlik” N Liitu astumine. Ka siis kartsid punakomissarid,et tulemus võib tulla vildakas. Ning võtsid mõningad abinõud tarvitusele. Kuna eelmistel valimistel ei lubanud kandidaadid oma valijatele kohalikku otsustusõigust käest linnahärradele anda, ei saa nad ka seda enne järgmisi valimisi teha. Las kirjutavad,kui julgevad,selle oma teesidesse sisse. Tegelikult tundub asi lihtsam- kus võim,seal raha.Ja vastupidi. Ning valimised on tulekul ja jälle on tarvis kampaania -ja muud raha.Ning igaühel pole ämma ka. Raha aga muidu ei anta- selle eest tuleb andjatele tulusaid riigihankeid korraldada. Ning miks riskida- mida vähem otsustajaid,seda kindlam tulemus……
Ühinemisega jääb vabaks hulk inimesi,järelikult on tekitatud juurde uusi töötuid. Mis nendest saab ja kas nende saatusest poliitikud üldse huvituvad,on kahtlane.
Ei jää ju ! 4 valla peale oli 31 töötajat ,uude moodustisse on kirja pandud 26 . Lisaks luuakse mingi uus avalikusega suhtlemise osakond Palgatakse veel spetsialiste ,seda küll väljastpoolt vist . Mõned endised töötajad on ka teatanud ,et ei soovi uues vallas töötada.Ei jää keegi tööst ilma ,ikka juurde on vaja töötajaid .
Ei meeldi uue valla nimi liiga pikk.
Need numbrid peaks olema iga ühineva omavalitsuse kohta. Küll ei saa ma aru ,kuidas saab jagada raha valdade kaupa. Sel ajal kui raha eraldatakse ,ei ole ju enam valdu ,on Põhja Läänemaa.
Ülejäänu jäetakse uuele volikogule otsustada. See oli Oru meeste soov.
Kas keegi ei räägib siin midagi mööda? Alles otsustati, et tõstetakse toetuse määra 50 euroni ühinenud omavalitsusüksuse elaniku kohta.Ja kuna jutt käib ühinemisest, siis uus ühinenud omavalitsus saab minimaalselt 150 000 eurot ja maksimaalselt 400 000 eurot, mitte 600 000. Kontrollige….
30 x 889 = 26670 . See on nagu natuke nadi summa Oru valla eest .Liitumistoetus on ju 600 000 . Kuhu ülejäänu pannakse ?