![Lääne-Nigula vallavanemad](https://online.le.ee/wp-content/uploads/2013/12/Lääne-Nigula-vallavanemad.jpg)
![12. detsembril oli Lääne–Nigulas kümne minuti jooksul, uue vallavanema valimisest vallavalitsuse kinnitamiseni võim nelja vallavanema — (vasakult) Arno Kelniku, Mikk Lõhmuse, Ülle Ermani ja Rein Kruusmaa — käes. Foto: Katrin Pärnpuu](https://online.le.ee/wp-content/uploads/2013/12/Lääne-Nigula-vallavanemad.jpg)
Oru, Taebla ja Risti vallavanem kraamivad sahtleid ega kiirusta uue töökoha leidmisega, sest seadusega on neile ette nähtud kuue kuu hüvitis. Uue valla käekäiguga on kõik kolm rahul.
Kolm vallavanemat ehk „kolm tenorit”, nagu endise Oru valla juht Arno Kelnik ennast ja oma kolleege nimetas, said ametist lahti 12. detsembril, mil Lääne–Nigula volikogu valis vallavanemaks Mikk Lõhmuse Sauelt.
Kelnik ütles, et on praegu ametlikult pensionär, kraamib oma kabinetti, aga natuke tuleb veel tegelda ka valla asjadega.
„Olen ka tööturul saadaval,” lisas Kelnik.
Vallamajas käib töö, igaühel on oma rida ajada, kirjeldas ta. Vallasekretäridel on tavalisest rohkem tööd, sest volikogu istungeid on olnud tihedasti ja need on olnud pikad.
„Tundub, et nii nagu plaanisime, nii ka läheb,” oli Kelnik ühendvalla tegevusega rahul.
Kelnik juhtis Oru valda kaheksa aastat ja ühe kuu. Esile tõstaks Kelnik just viimase aasta, mis kulges suuresti ühinemise tähe all. Protsess saigi alguse Orult, kui volikogu tegi mullu 4. detsembril ühinemisettepaneku Ridala vallale.
Kelniku sõnul oli Orul tolleks ajaks juba paar aastat ühinemiste teemal arutatud.
Ühinemist kavandades lähtuti põhimõttest, et Oru kool peab alles jääma.
„Kui kool ja teed on korras, on ka rahvas alles, inimesi võib juurdegi tulla,” ütles Kelnik. „Sügav masu oli ja päris üle ei ole see veel läinudki.”
„Lõpetan sabasid, ” ütles Risti vallavanem Rein Kruusmaa. „Amet on läinud, aga vastutus on veel alles, pean selle üle andma.”
Ka Kruusmaa tunnistas, et kindlat tööplaani tal ei ole, kõigepealt tahab ta puhata.
Uue valla pärast Kruusmaa süda ei valuta. „Vald sai hea vallavanema,” kiitis ta.
Kruusmaa oli Risti vallavanem 20. novembrist 2005. Enne töötas ta ASi Palivere Kodu ja Risti valla kommunaalettevõtte OÜ Rismar juhatajana. Hariduselt on ta autoinsener.
Taebla vallavanem Ülle Erman ütles, et kellast kellani ta vallamajas enam ei käi, aga ei saa veel päris koju jääda.
„Süda küll ei valuta,” oli ka tema asjade käiguga rahul. „Reedel annan võtmed ja pooleliolevad tööd aktiga üle.”
Ermangi ei kiirusta kohe uut tööd otsima. „Teeks kodu korda, et jõuaks nurkadeni, kuhu muidu ei jõua,” sõnas ta.
Vallavanema ametist on Erman küll vaba, aga Läänemaa omavalitsusliidu juhi omast veel mitte. Enne priiks saamist tuleb tal ette valmistada jaanuari üldkoosolek, kus valitakse liidule uued juhid.
Tartu ülikooli majandusteaduskonna lõpetanud Ülle Erman on Taebla vallavanem 1999. aastast. Enne oli ta majandusnõunik, nii et vallas on ta töötanud 20 aastat.
Seadus näeb ette, et ühinemise korral saavad tööta jäänud volikoguesimehed ja vallavanemad kuue kuu hüvitise. Teistele vallaametnikele sellist hüvitist ei ole.
Mikk Lõhmus ütles, et kuni volikogu ei ole vallavalitsuse struktuuri kinnitanud, ei saa ta öelda, kas kõigile ametnikele jätkub ühendvallas tööd.
„Tutvun inimestega,” lisas Lõhmus. Temagi tõmbab praegu veel otsi kokku Saue vallavalitsuses. Homsest lubas ta keskenduda täie jõuga Lääne–Nigula valla juhtimisele.
Uue valla töötajaskond ja struktuur peaks paika saama jaanuari lõpuks.
miks sa nii rumal oled küll
nendele vallavanematele ei oleks pidanud andma mitte lilli vaid külma vett ja kaigast, sest just nende eestvedamisel on läänemaa rahvastik jätkuvalt kahanenud.