![](https://online.le.ee/wp-content/uploads/2018/11/IMG_3486-e1541749295156.jpg)
Kuidas on tulnud käibele sõna sünnipäev? Sünnipäeva puhul ei saa mööda minna Karl August Hermannist.
Hermanni jaoks oli sõnaloomes oluline lühidus, ilu, veel lähtus ta analoogiast. 1886. aasta Postimehes nr 12 kirjutas Hermann, et „võtame näituseks mitmed Eesti keele sõnad, mis õige pikad on ja kõnelemises otse venivaks ja igavaks lähevad“. Siinkohal tõi Hermann üheks näiteks just sõna sündimise-päev, milles on 5 silpi. Hermann küsis: „Kas siis siin sugugi lühemalt läbi ei saa?“
Ikka on võimalik lühemalt hakkama saada. Lühendades ja sõna künnipäev eeskujuks võttes lõigi Hermann sünnipäeva. Ta kirjutas: „Kui rahva suus tuntud sõna künnipäev kõneleda on, mikspärast siis ei peaks võimalik olema sünnipäev ütelda? Üks on just teise eeskujul tekkinud ja sellepärast täitsa õige.“
Lapsepõlvest mäletan:
ON KEVAD KÄES JA TRAKTORIST EI SAAGI VÄLJA TRAKTORIST,
SEST IGA USIN KÜNNIPÄEV ON UUE PÕLLU SÜNNIPÄEV.