Silt: Monika Undo
Monika Undo: kui elad oma õue all, ei tea, mis sünnib kaugemal
[caption id="attachment_363419" align="alignnone" width="2000"]
Monika Undo. Foto: Kaire Reiljan[/caption]
Suvi on rändamise aeg. Rändamisega seostub sõna vandersell. Mäletatavasti oli 1980ndatel ETV eetris populaarne lastesaade „Vandersellid”. Kes aga on vandersell?
Vandersell on naljatlevalt öeldes rändur, hulkur. Sõna juured ulatuvad saksa keelde.
![](https://online.le.ee/wp-content/uploads/2022/05/Monika-Undo.-kaire-21.jpg)
Keeletark: lursikust knopkani
![](https://online.le.ee/wp-content/uploads/2022/06/druckstift-in-verschiedenen-winkeln-eingestellt_53562-9346.jpg)
Monika Undo sulest ilmus esimene lasteraamat
[caption id="attachment_363419" align="alignnone" width="2000"]
Monika Undo. Foto: Kaire Reiljan[/caption]
Kirjandusõpikute ja Noarootsi-aineliste mälestusraamatute autori, Läänemaa ühisgümnaasiumi õpetaja Monika Undo sulest ilmus äsja väikelasteraamat eelarvamustest.
Kolm aastat tagasi Põlvepikuraamatu konkursil kolmanda koha saanud käsikiri jõudis pealkirja all „Hernehirmutis Hugo otsib tööd” kaante vahele tänavu mais. Lugu kõneleb väikelastele arusaadavas keeles eelarvamustest. „Ja sellest, kui tähtis on leida endale südamelähedane töö,” ütles Undo.
![](https://online.le.ee/wp-content/uploads/2022/05/Monika-Undo.-kaire-21.jpg)
Monika Undo: taidluse juuri otsimas
[caption id="attachment_252486" align="alignnone" width="708"]
Monika Undo. Foto: Arvo Tarmula[/caption]
Taidlus on 1972. aasta Emakeele Seltsi korraldatud uute sõnade võistlusel esile tõstetud sõna tähistamaks kunstilist isetegevust. Taidlus, taidlema ja taidleja võeti kiiresti omaks.
Kirjanik Ain Kaalep, kes
![](https://online.le.ee/wp-content/uploads/2018/11/IMG_3486-e1541749295156.jpg)
Abituriendid arutlesid infokülluse ja bookstagrammer’ite üle
[caption id="attachment_360661" align="alignnone" width="2000"]
Läänemaa ühisgümnaasiumis tegi eile eesti keele riigieksamit 77 abiturienti. Foto: Malle-Liisa Raigla[/caption]
Üle kahe aasta said gümnasistid eesti keele riigieksamit teha koroonapiiranguteta – desovahendid, maskid ja kaks meetrit distantsi on vähemalt selleks kevadeks minevik.
Eile hommikul tuletas Läänemaa ühisgümnaasiumi eesti keele õpetaja Tiina Brock õpilastele meelde üksnes tavapärase – hariliku pliiatsiga kirjutatu arvesse ei lähe, korrektorit kasutada ei tohi. „Ja tee oma parimat käekirja, vähemalt puhtandis. Omaette pobiseda ja laulda on keelatud,” manitses Brock.
![](https://online.le.ee/wp-content/uploads/2022/04/eksam_malleliisa-4-1.jpg)
Monika Undo: Liba-sõnadest
[caption id="attachment_252486" align="alignnone" width="708"]
Monika Undo. Foto: Arvo Tarmula[/caption]
Libahunt on hundiks moondunud või siis moondatud inimene. Kuid mida tähendab seejuures liba? Libask ehk liba on meelitaja, lipitseja. Ühtlasi on liba libahunt (näiteks käis libaks), veel ka libe, kõlvatu, kerglane. Ühe arusaama järgi ongi libahunt olnud silmakirjalik ja valelik inimene.
![](https://online.le.ee/wp-content/uploads/2018/11/IMG_3486-e1541749295156.jpg)
Keeletark: elab kireldi wireldi
[caption id="attachment_252486" align="alignnone" width="708"]
Monika Undo. Foto: Arvo Tarmula[/caption]
217 aastat tagasi 30. märtsil sündis Ferdinand Johann Wiedemann (1805–1887).
Kahtlemata on ta üks meie olulisemaid keeleteadlasi. Tema eesti-saksa sõnaraamatule, mis nägi ilmavalgust märkimisväärsel 1869. aastal, esimesel üldlaulupeo aastal, on raske leida vastast isegi rohkem kui 150 aastat hiljem. Wiedemann üritas oma sõnaraamatusse koondada kogu eesti keele sõnavara (kui 1869. aastal ilmunud sõnaraamatus oli u 50 000 sõna, siis 1893. aastal ilmunud teises trükis juba u 60 000 sõna).
Wiedemanni sõ
![](https://online.le.ee/wp-content/uploads/2018/11/IMG_3486-e1541749295156.jpg)